Kutatásaim során néhány év könyvheti rendezvényeinek megtaláltam a részletes vagy majdnem részletes program leírását, így ebben a részben azokat ismertetem. Először összefoglalóm a korabeli javaslatokat a könyvhét programjának összeállításához, majd a könyvhét megálmodójának, Supka Géza terve szerinti esemény programja olvasható. Végül az általam választott időszak jellemző ünnepi rendezvényeit mutatom be.
Korabeli javaslatok a könyvhét programjának összeállításához
A könyvhetek megrendezésének egyik fő indítéka az új művek bemutatása mellett mindig is a vásárlók megnyeréssé, a minél nagyobb számú könyv értékesítése volt. Fontosnak tekintették a könyvhét programjának olyan szemléletű megszervezését, hogy az minél több potenciális vásárlót vonzzon a rendezvényre.
Supka Géza - mint a rendezvény kitalálója az ünnepet a következőképpen képzelte el: Az ünnep gerincét a festői könyvvásár tegye ki, amely a városnak lehetőleg valamely csendesebb terén, amennyire lehetséges, históriai épületek vagy természeti szépségek keretében folyjék le. Fontos, hogy nemcsak a könyvnapon, hanem már az azt megelőző héten vándorvásárok, ponyvavásárok járták be - országos terv szerint - a falvakat, úgyhogy legalább az év egy napján olyan helyen is legyen könyveladás, ahol máskülönben a könyvnek a hírét sem ismerik. Supka fontosnak tartotta, hogy mindenütt ismert személyiségek nyissák meg a rendezvényeket, s írók-színészek tartsanak előadást a könyvről. A diákok külön bódékban iskoladrámákat játszanak, az írók saját kiadója boltjában autogramokat adnak. Supka Géza őszintén hitte, hogy ez a könyvnap, ha szolgálja azt a célt, hogy a magyarság lelkébe belevigye azt, hogy szeressük a könyvet, akkor nem csupán a kiadók és könyvkereskedők nehéz helyzetén fog lendíteni, nem csupán a magyar írók krízisén segít át, hanem egyúttal a magyar jövő sorsát is segíti újra megalapozni.
Az első rendezvény programja
A Literatura című folyóirat, amelyet Supka Géza 1926-ban alapított, különszámmal köszöntötte az első könyvhetet (1929. május 12-18.), és egész oldalas hirdetésben közölte a programot.
A könyvhét május 12-én, vasárnap kezdődött az Otthon Írók és Hírlapírók Körének ünnepével. A kör alelnöke, a hírlapíró Balassa József mondott bevezetőt, majd az ünnepi zenei program után Kosztolányi Dezső olvasott fel. A valódi megnyitót másnap, május 13-án hétfőn délelőtt az Akadémia dísztermében tartották meg, ahol gróf Klebelsberg Kuno magyar királyi vallás- és közoktatásügyi miniszter mondott ünnepi beszédet. A program keretében P. Márkus Emília mondta el Vörösmarty Mihály Gondolatok a könyvtárban című versét. Az írók közül Babits Mihály, Surányi Miklós, Voinovich Géza a könyvről írt munkájukat olvasták föl. Magyarország Himnuszának és Szózatának az eléneklése sem maradhatott ki a programból. Ezt a feladatot a Magyar Állami Gépgyár dalköre, egy nagy múltú munkásdalárda, Noseda Károly karnagy vezetésével tette meg. A díszünnepség után egy előadás következett, melyet a Nemzeti Színházban tartottak meg. Itt is elhangzott Vörösmarty verse Márkus Emília szavalásával, aki a Nemzeti Színház örökös tagja volt, majd Hevesi Sándor Elzevirje című mű bemutatása következett. Három nappal később 16-án, csütörtökön a Magyar Írók Egyesülete is rendezett egy díszelőadást a színházban. Május 14-15-én, az utcákon 10 százalék árengedménnyel, magyar írók részvételével kedvezményes könyvvásár zajlott, ami 17-18-án folytatódott, de ekkor már a könyvkereskedésekben. Egy úgynevezett kirakatversenyt is rendeztek, amelyre vasárnap és hétfőn került sor.
A könyvhét május 12-én, vasárnap kezdődött az Otthon Írók és Hírlapírók Körének ünnepével. A kör alelnöke, a hírlapíró Balassa József mondott bevezetőt, majd az ünnepi zenei program után Kosztolányi Dezső olvasott fel. A valódi megnyitót másnap, május 13-án hétfőn délelőtt az Akadémia dísztermében tartották meg, ahol gróf Klebelsberg Kuno magyar királyi vallás- és közoktatásügyi miniszter mondott ünnepi beszédet. A program keretében P. Márkus Emília mondta el Vörösmarty Mihály Gondolatok a könyvtárban című versét. Az írók közül Babits Mihály, Surányi Miklós, Voinovich Géza a könyvről írt munkájukat olvasták föl. Magyarország Himnuszának és Szózatának az eléneklése sem maradhatott ki a programból. Ezt a feladatot a Magyar Állami Gépgyár dalköre, egy nagy múltú munkásdalárda, Noseda Károly karnagy vezetésével tette meg. A díszünnepség után egy előadás következett, melyet a Nemzeti Színházban tartottak meg. Itt is elhangzott Vörösmarty verse Márkus Emília szavalásával, aki a Nemzeti Színház örökös tagja volt, majd Hevesi Sándor Elzevirje című mű bemutatása következett. Három nappal később 16-án, csütörtökön a Magyar Írók Egyesülete is rendezett egy díszelőadást a színházban. Május 14-15-én, az utcákon 10 százalék árengedménnyel, magyar írók részvételével kedvezményes könyvvásár zajlott, ami 17-18-án folytatódott, de ekkor már a könyvkereskedésekben. Egy úgynevezett kirakatversenyt is rendeztek, amelyre vasárnap és hétfőn került sor.
A rendezvény felépítése a rendszerváltás után
Az 1990-es években a könyvváros óriásivá terpeszkedett, nemcsak a központi Vörösmarty téren, hanem a Duna-korzón és a Vigadó utcában is könyvekkel találkozhatott a látogató. Ezen kívül a főváros több pontján, például a Liszt Ferenc téren és a Vígszínház előtt is álltak a könyvekkel telezsúfolt könyvsátrak. A Liszt Ferenc tér, ahol a programgazda a ma is működő Írók Boltja, a mai napig a könyvhét egyik fő, programokban gazdag helyszíne a klasszikus hely, a Vörösmarty tér mellett.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjpJ97jjiW_K9pHaW4sC3kYiQ48sPUqg6nV_yZh5wXMdletHa8fbMykPv_eYFBy4ERlfM5qOmKWd7Se-Q9fSAc50ZHFtRG1SbwOgzIR7M12SNYZa0ghUBgVelY7qcCnipXrporywXHQzI_2/s320/20160127_161453.jpg)
2005-ben két központi helyszíne volt Budapesten a 76. ünnepi könyvhétnek; a Szent István-téren a Bazilika előtt és a Vörösmarty téren kínálták portékáikat a kiadók. Azért mentek át a könyvkereskedők egy másik helyszínre is, mert már a Vörösmarty téren nem fértek el. Mivel két helyszínen is lehetett könyvet vásárolni, így a könyvbarátok a két helyszín között nosztalgiavonattal tudtak utazni.
Két év múlva, azonban a helyhiánnyal nem nagyon foglalkozva, a rendezvény visszaköltözött a Vörösmarty térre, ezzel is mutatva, hogy ragaszkodnak a hagyományhoz. Itt az elmúlt években két helyen is tartottak központi programokat: az Oroszlános kútnál, valamint a Vörösmarty-szobor előtti színpadon. Ezek mellett szinte minden kiadó rendelkezik saját kis műsorral, ami legtöbbször felolvasás, beszélgetés, és dedikálás.
A rendszerváltástól napjainkig az egyik fő esemény a megnyitó, mely legtöbbször csütörtök délután 4 órakor hangzik el. A megnyitó előtt koncerttel lép fel a Tűzoltó zenekar. 2013-ban a következőképpen hívták fel a látogatók figyelmét a zenekarra. „Katasztrófavédelem Központi Zenekara díszegyenruhába öltözve az Erzsébet híd pesti hídfőjétől végigmasírozik a Váci utcán és a Vörösmarty téren, az Oroszlános kút előtti színpadnál rövid, kb. 10 perces koncertet ad. A megnyitó és a Tűzoltó Zenekar előadása után a Szép Magyar Könyv, és a minőségi könyvesboltokat díjazó Hermész-díj került átadásra – mint minden évben – legtöbbször más-más helyszínen. A másik fő esemény a dedikálás, amin a napernyő alatt ülő írók a kiadójuknál az újonnan megjelent könyveiket, esetleg régebbi könyveiket buzgón ellátták autogrammukkal, közben cseverésztek az olvasóval vagy interjút adtak. Az 1950-es években alakult ki az író-olvasó találkozók sokféle típusa, hogy segítsék az írók és olvasók közötti személyes kapcsolat kialakítását.
2016. március 24-én olyan hírek kerültek napvilágra, hogy az Ünnepi Könyvhét idén (2016) nem a Vörösmarty téren lesz. Végül 2016. március 29-én, kedden megszületett az a döntés, hogy az Ünnepi Könyvhét a Vörösmarty téren kerül megrendezésre.
Nincsenek megjegyzések:
Megjegyzés küldése